Kaziuko mugė Vilniuje – didžiausias lietuvių etninės kultūros renginys Lietuvoje. Joje dalyvauja ir Raseinių krašto Šeimos Kepykla nuo 1985 UAB ‘Laugena’
Mes jau pasiruošę! Laukiame visų jūsų Kaziuko mugėje Kovo 1 – 3 dienomis prie Žemaitės skvero! Užsuk paskanauti naminių gardumynų. Riestainiai riestainiukai jūsų laukia Šeimos kepyklos palapinėje! Skubėk kol dar yra.
Kaziuko mugė yra visame regione unikali etknokultūrinė šventė, kuri jau daugiau kaip 400 metų į Vilniaus senamiestį kasmet suburia gausybę auksarankių amatininkų, menininkų, tautodailininkų ir kitokių visos šalies kūrėjų, parduodančių rankų darbo kūrinius, namų apyvokos daiktus, maisto produktus, pagamintus laikantis lietuvių liaudies papročių, tradicijų, meninių raštų ir pan.
![](https://scontent.fvno1-1.fna.fbcdn.net/v/t1.0-1/c109.0.200.200a/p200x200/994622_515116918577811_1815507034_n.png?_nc_cat=107&_nc_eui2=AeGDUTDY9r1CU0zTVde8ULbP9MCp_84oJdtmKjYEX6wKcEKGL3QNnk_vWaLQJVvpmPB9z5yceA4ZSnnLqavi5cYfzuVpuaXqOKrGpMptPpzrkw&_nc_ht=scontent.fvno1-1.fna&oh=15edb5ff9ef6f6bfbb0d631cc022c46c&oe=5CE2B8B0)
Šeimos Kepykla
1985 metais Genovaitė Laurynienė iškepė pirmąjį savo gyvenime šakotį ir ryžosi pradėti verslą. Šiandien jos kepiniai žinomi visoje Lietuvoje, net šešiolika jų ženklinami kulinarinio paveldo ženklu.
Istorija:
Buhalterės-ekonomistės specialybę turinti G.Laurynienė išgyveno daugeliui lietuvių pažįstamą ieškojimo kelią. Nedarbas skatino verstis savarankiškai.
Moteris išbandė viską: nuo gyvulių auginimo iki kopūstų rauginimo. O vieną dieną sumanė imtis šakočių kepimo. Nežinojo, nuo ko pradėti. „Nuėjau pas vieną pažįstamą kepėją ir paprašiau, kad pamokytų. Ji – nė į kalbas. Atseit, komercinės paslaptys“, – prisimena raseiniškė. Tuomet ji pasiryžo pati perprasti tas paslaptis.
Pavyko ne iš pirmo karto. „Kepdama pirmąjį šakotį, blogai pririšau volą, ir jis nukrito. Antrajam per riebią tešlą užmaišiau, tad iškrito gabalais. O trečiasis – pavyko.“ Nuo tos dienos viskas ir prasidėjo.
no images were found